Sklo je součástí historie lidstva již tisíce let. V současné architektuře se tento materiál prosadil v mnoha variantách. Díky inovativním technologiím lze ze skla vyrábět neobvyklé tvary i udržitelné výrobky. Přečtěte si tento článek a zjistěte, proč je tento stavební materiál tak oblíbený a jak jej architekti optimálně využívají.
![](/fileadmin/user_upload/blog/DE_Blog/Architektur/Glas-in-der-Architektur_201702.jpg)
Vizuální propojení obytného prostoru a přírody
Díky své průhlednosti vytváří sklo v architektuře příjemnou atmosféru. Tento materiál splňuje touhu dnešní generace po větší transparentnosti – umožňuje pohled ven i dovnitř a dodává pocit dostatečného prostoru. Obytný prostor a příroda nebo sousedství se tak stávají jedním celkem.
Zjistěte více o tom, jakou svobodu a přesnost v modelování umožňuje ALLPLAN.
Sklo je také odolnější a rozměrově stabilnější stavební materiál. Je pachově neutrální, hygienické a snadno se udržuje. Proto se používá v oknech, na fasádách, i jako střecha. V budovách se z tohoto materiálu vyrábějí průhledné posuvné prvky, například v kuchyních a koupelnách, nebo průhledné přepážky ve velkých kancelářských místnostech. Sklo se v architektuře používá také na výtahy nebo balkonová zábradlí.
Inovativní architektonické projekty se sklem
Berlínský designér Holger Jahns zjistil, že architekti ve svých návrzích často pracují se zakřiveným sklem. Technické možnosti realizace se však rozvinuly až v posledních letech. Vznikly výjimečné designové koncepty, jako jsou zakřivené balkony na Elbphilharmonie (koncertní síň) v Hamburku. Střešní terasa muzea umění ARoS Aarhus v Dánsku vítá návštěvníky zakřivenou cestou se senzačním výhledem na město. Na Tchaj-wanu stojí 17 metrů vysoká kaple ve tvaru dámské boty na vysokém podpatku – její fasádu tvoří pouze zakřivené modré sklo.
Podobně zakřivené jsou i skleněné balkony Messnerova horského muzea Corones v severoitalském Brunecku. Jedná se o návrh Zahy Hadid. Architekti Bonner Power-Tower pracovali s inovativní technologií "strukturálního zasklení". Fasáda vypadá, jako by byla vyrobena z jednoho kusu. Aby bylo dosaženo tohoto vzhledu, jsou jednotlivé tabule bezpečnostního skla vzájemně spojeny a drží je upínací profily nebo spojovací body.
![](/fileadmin/user_upload/blog/DE_Blog/Wissen/Glasgebaeude-Prag_pixabay_20170222.jpg)
Udržitelná budova s high-tech skleněným materiálem
Výroba skla se v posledních letech výrazně změnila. Dnes 30 % surovin pochází z roztaveného starého skla. Kromě toho se díky high-tech směsím výrazně zlepšily hodnoty tepelné izolace tohoto stavebního materiálu. U oken s trojnásobným ISO lze dosáhnout hodnoty U až 0,4 W/m²K. Budovy s takovým zasklením mají výrazně vyšší energetickou účinnost, což je důležitým krokem k větší udržitelnosti.
Dále se používají nízkoemisní a infračervené nátěry. Ty umožňují, aby sklo pohlcovalo pouze určitá barevná spektra světla. V kombinaci se stínicími a větracími systémy jsou skleněné fasády v zimě mimořádně účinné a v létě poskytují příjemný stín. Dalším příkladem udržitelného využití skla je areál FBA americké federální policie FBI v Miramaru. Architekti Krueck + Sexton zvolili prosklenou fasádu, která optimálně využívá světelné poměry: 75 % pracovišť je přes den tak dobře osvětleno, že není potřeba žádné další elektrické osvětlení.
Zakřivené sklo pro větší svobodu designu
Sklo bude hrát významnou roli v architektuře i v budoucnu. Technologie pro zakřivené sklo jsou v současné době ještě příliš drahé, a brání tak rozsáhlému použití. Řešením by mohlo být zakřivené profilové sklo nebo fluidní sklo, které dává architektům a inženýrům nové možnosti pro navrhování. To se týká jak návrhu, tak i udržitelnosti stavebních projektů.